Útmutató a szakdolgozat elkészítéséhez

I.	Általános tudnivalók 

1. A szakdolgozat a szakképzettségnek megfelelő önálló munkán alapuló írásbeli mű, amely a hallgató alapos szakmai ismereteit bizonyítja. A szakdolgozat témája kapcsolódhat az alapszakhoz, a szakirányhoz, illetve az alapszak szakterületi specializációjához. A hallgató a választott téma hazai és nemzetközi szakirodalmon alapuló önálló kidolgozásával bizonyítja, hogy az alapképzési szakon, szakirányon vagy szakterületi specializáció keretében megszerzett kompetenciákat és ismereteket képes önállóan rendszerezni, szintetizálni és alkalmazni. 

A Nyíregyházi Főiskola Tanulmányi és Vizsgaszabályzatának 18. §. 4. pontja rendelkezik a szakdolgozatírás azon kérdéseiről, melyek kari szintű szabályozást igényelnek.

Az egyes alapszakokon elkészítendő szakdolgozatok kreditértékéről a szak képesítési követelménye rendelkezik. 

2. A szakdolgozati címek választása és a szakdolgozatok meghirdetésének rendje

2.1. A Tanulmányi és Vizsgaszabályzat 18. §. 3. értelmében szakdolgozat választására 60 kreditpont teljesítését követően, de legkésőbb a 4. félév vizsgaidőszakának végéig (utolsó napjáig) van lehetőség. 
A szaktanszékek a témavezetők által kiírt címeket minden év november 30-ig közzéteszik a tanszék honlapján és a hirdetőtáblán. A közzététel után lehetséges az egyes témavezetőkkel való egyeztetés, a cím pontosítása stb. 	

2.2. A szakdolgozati cím a szakdolgozati lap kitöltésével és leadásával válik véglegessé. A szakdolgozati lap formáját a Tanulmányi Osztály határozza meg. A szakdolgozati lap leadásának határideje – a 2. 1. pont értelmében – a szakdolgozatválasztás félévében a vizsgaidőszak utolsó napja.

2.3. Technikai tudnivalók

A hallgató félévente legalább két alkalommal (vagy a szaktanár követelményei szerint több alkalommal) köteles konzultálni a témavezető tanárral, aki ezt a konzultációs űrlapon aláírásával igazolja.
A szakdolgozatot a tanulmányok utolsó félévében, a záróvizsga előtt legalább 30 nappal kell benyújtani a szaktanárnak hagyományos bekötött formában és CD-n 1-1 példányban. A dolgozathoz csatolni kell a szakdolgozati lap hallgatói példányát és a konzultációs űrlapot. 
A határidőn túli beadásról a TVSz. rendelkezik.
A szakdolgozat bírálatát a TVSz. rendelkezéseinek megfelelően kell elkészíteni.
A szakdolgozat védése záróvizsga keretében zajlik. A szakdolgozatvédés a témafelelős tanszék szervezésében a TVSz. és a záróvizsgaszabályzat szerint történik. 

3. Tartalmi követelmények (A szakdolgozatírás menete, munkafázisai)

Általánosságban a szakdolgozatok két típusa különböztethető meg:
1.	Saját vizsgálaton, önálló adatgyűjtésen alapuló korpusz feldolgozása, elméleti vagy gyakorlati jellegű szakmunka.
2.	Kompiláció, azaz a tárgykörrel kapcsolatos eddig megjelent szakirodalom elemző, értékelő feldolgozása, bemutatása. Nem “összeollózása”, mivel a dolgozatnak azt kell bizonyítania, hogy a szerző kritikus szemmel tanulmányozta a szakirodalmat, s képes volt ezt összefoglalni, kapcsolatot teremteni a nézőpontok között, átfogóan felvázolni az adott problémát. Különösen célszerű vitatott tudományos kérdés ilyen módon való bemutatása, miközben kiderül a szerző álláspontja, véleménye is.
Természetesen e két szakdolgozattípus nem választható el egymástól mereven, a leggyakrabban a kettő összekapcsolódik, mindkét típus jegyeit magán hordozó szakdolgozat is elkészíthető.
1.	munkafázis: a téma kijelölése
A fölkészültségnek és az érdeklődési körnek megfelelően történik. Fontos a találó cím megválasztása, célszerű alcímet is alkalmazni.

2. munkafázis: az anyaggyűjtés
a)	A szakirodalom felkutatása és kijegyzetelése, amely szó szerinti vagy tartalmi idézés formájában jelenik meg a dolgozatban. Föltétlen föl kell jegyezni a felhasznált irodalom/könyv/tanulmány/cikk szerzőjét, a mű címét, a kiadás helyét, évét (l. később a hivatkozásnál).
A forráskutatás, a kiválogatás módszerei: 
—	rendszeres kutatás: a szakirodalom rendszeres átfésülése fordított időrendben, tehát a legfrissebbektől haladunk visszafelé.
—	hólabdarendszer: a friss publikációkból kiindulva a hivatkozások fonalán haladunk. Ilyenkor elsősorban az ún. rejtett bibliográfiák felkutatása és felhasználása történik, tehát a kézikönyvek fejezeteinek, tudományos folyóiratok közleményeinek a végén található szakirodalmi tételeké. 
A szakirodalom felkutatása során két szempontot feltétlen szem előtt kell tartani: a legfrissebbek kerüljenek be a szakdolgozatba (l. hólabdarendszer); a legfontosabb, legismertebb szakkönyvek semmiképpen ne maradjanak ki!
Az alábbi elsődleges és másodlagos források használhatók fel: segédkönyvek (szaklexikonok, szótárak, szöveggyűjtemények, szakenciklopédiák), kézikönyvek, ismeretterjesztő kiadványok, tanulmánygyűjtemények, monográfiák; tanulmányok, tudományos cikkek, referátumok.
b)	A vizsgálandó anyag (korpusz): adatok, dokumentumok összegyűjtése, levéltári kutatása. Az anyaggyűjtés során a cédulázás módszerével is dolgozhatunk.

3. munkafázis: az elrendezés
A gyűjtött anyagnak és saját mondanivalónknak a fő rendezési elvek (elsősorban logikai, ok-okozati elv, másodsorban időrendi elv), valamint rendezési szempontok szerinti sorrendbe állítása. Rendezési szempontok: egység (minden megállapításunknak, esetleges kitérőnknek a központi témára kell vonatkoznia), teljesség (a témáról minden lényeges részletet, megállapítást közölni kell), haladás (minden kisebb és nagyobb egység az azt megelőző részre épüljön, azt vigye előre, és a következőt készítse elő), arányosság (az egyes részek terjedelme az adott gondolati egység tartalmi fontosságától függjön. 
A dolgozat tagolása: 
I.	
I.	Bevezetés
II.	Tárgyalás
1.	Előkészítés
2.	Kifejtés
III.	Befejezés

A dolgozat információértékében folyamatosan gazdagodik, majd a tetőpontra jutva lezárul. Így a szerkezeti váz egy ballisztikus görbéhez (ívhez) hasonlít: 

	|	|	|	|	|
	|	|	|	|	|
	|	|	|	|	|
Bevezetés	Előkészítés	Kifejtés	Befejezés
		Tárgyalás 

Arányszámok a részek között: 1:6: 1. Például egy 40 oldalas szakdolgozat arányai: bevezetés kb. 5 oldal, tárgyalás: kb. 30 oldal, befejezés: kb. 5 oldal. (Természetesen a számok hozzávetőlegesek, a terjedelem mindig függ a témától és a tárgyalásmódtól.)

I.	Bevezetés
Tartalmaznia kell a téma- és célmegjelölést, a témával kapcsolatos adatokat (hely, közreműködő stb.), a vizsgálódás menetét, a vizsgálati minta bemutatását, a hipotézist, az alkalmazott módszereket, és körül kell határolni a témát.

II.	Tárgyalás
1.	Előkészítés
Ebben a részben történik a téma kifejtéséhez szükséges előismertek tisztázása. Nyilvánvaló, hogy egy részét az olvasó is tudhatja, így a fő cél az aktivizálás, pontosítás, kiegészítés. Tartalmazza a probléma részletes fölvetését, mások véleményét a témáról, valamint az eddigi eredmények összegzését. Itt történik tehát a szakirodalmi források feldolgozása, idézése.

2.	Kifejtés
A saját álláspont bemutatása az érvelés (bizonyítás, cáfolás) segítségével, itt történik az összegyűjtött anyag (korpusz) feldolgozása. 

III.	Befejezés
Tartalmaznia kell az eredmények összefoglalását, a tárgyalás főbb tételeit. Helyes, ha a fő logikai csomópontokat gyűjtjük úgy össze, hogy magasabb szintre helyezzük a mondandót. A befejezés kitekintő is kell hogy legyen, azt is le kell írni, hogy a tárgyalásban kifejtettek miért fontosak, hogyan hasznosíthatók az oktatásban. A befejezés szembesít a bevezetéssel. A kételyeket, kérdőjeleket is megfogalmazza, s nem utolsósorban tovább mutat: megfogalmazza azokat a területeket is, amerre tovább lehet folytatni a kutatást. (Így a szakdolgozat egy láncszemhez hasonlítható, amely egy hosszú lánchoz kapcsolódik, de nyitva van, hogy újabb láncszemeket lehessen hozzá fűzni.)
A kidolgozás elvei: szakszerűség (a szaknyelv pontos használata), pontosság (a tények, idézetek, adatok hű és pontos közlése, a dolgozat tárgyilagosságát erősíti), szemléletesség (nemcsak a mértékletesen képszerű megfogalmazásban, hanem – ha szükséges – az ábrák, illusztrációk, grafikonok, táblázatok, diagramok közlésével is). Éljünk a számítógépes szövegszerkesztés kínálta lehetőségekkel! A dolgozat legyen egyéni és élményszerű, de csak olyan mértékben, hogy stílusa tudományos, igényes, irodalmi legyen.

III. Formai követelmények

1. A hivatkozás
A hivatkozásnak sokféle módja van, tudományterületenként eltérő lehet, sőt azon belül is létezik több fajta. Ehelyütt egy lehetséges hivatkozási formát közlünk korántsem kizárólagossággal. 
A szövegközi hivatkozás tételei mind a szó szerinti mind a tartalmi idézéskor a következők: szerző, a megjelenés évszáma, oldalszáma. Például: “A többjelentésű szavak második és további jelentései az elsődlegesből fejlődnek ki metaforikus vagy metonimikus úton a bonyolultabb jelenségek, fogalmak kifejezésére. Herder szerint a gondolkodás fejlődésével a nyelvek szókincse a konkréttól az elvont felé halad, miközben a nyelvek grammatikailag és lexikailag differenciálódnak, azaz egyre inkább sajátos, nemzeti színezetet nyernek” (Máté 1997: 44). A hivatkozás feloldása a dolgozat végén: 
Máté Jakab 1997. A 19. századi nyelvtudomány rövid története. Nemzeti Tankönyvkiadó. Budapest.
Haugen, Einar 1972. The Ecology of Language. Essays. Stanford University Press. Stanford, California.
A hivatkozás feloldása tanulmánykötetből vett írás esetén: 
Benkő Loránd 1988. Irodalmi nyelv – köznyelv. In: Kiss Jenő–Szűts László (szerk.): A magyar nyelv rétegződése. Akadémiai Kiadó. Budapest. 15–33.
A hivatkozás feloldása abban az esetben, ha az írás folyóiratban jelent meg:
Jakab István 1989. A magyar nyelv szlovákiai változatai. Magyar Nyelvőr 140–9.
Ha a folyóirat nem évfolyamonként, hanem lapszámonként kezdi újra az oldalszámozást, akkor a következő módon kell feloldani a szövegközi hivatkozást:
Kulcsár Szabó Ernő 1987. Csokonai Lili: Tizenhét hattyúk. Kortárs 12: 159–64.
Bármelyik hivatkozási módot használja is a szerző, egy a fő: legyen egységes és következetes!
A tartalmi idézés más szavakkal történő megismétlése annak, amit a szakdolgozat írója által használt forrás szerzője leírt. Ilyenkor is feltétlen hivatkoznunk kell. (Mindezt részletesebben l.: Magyar Nyelvőr 1996. 121–3.).

2. A borító
Műbőr kötéses, a lap közepén található a SZAKDOLGOZAT felirat nyomtatott nagybetűvel, jobb alsó részén a hallgató neve, alatta a beadás éve. (l. 1. sz. melléklet)

3. A belső oldal
A következőket kell tartalmaznia: az oktatási intézmény megnevezése, a szakdolgozat címe, a témavezető neve, a szakdolgozat írójának neve, szakja (szakpárja). (l. 2. sz. melléklet)

4. A tartalomjegyzék
A belső borító után következő oldalon található, szó szerint egyeznie kell a dolgozatban szereplő címekkel (a betű nagyságában típusában úgyszintén.) Hűen tükröznie kell a dolgozat tagolását. A fejezetek, alfejezetek tagolása történhet a következőképpen: 

I. 
1.
2.
a)
b)
3.
II….
VI. Felhasznált szakirodalom
VII. Mellékletek, jegyzetek

Ha szükséges, a római szám és az arab szám közé felvehetjük az ábécé nagybetűit is. Ennél aprólékosabb tagolás nem ajánlott, mert követhetetlenné válik a dolgozat. Éljünk inkább az alfejezeteken belül a bekezdésekkel, azon belül pedig – ha még szükséges – a gondolatjeles tagolással. Ügyeljünk arra, hogy az azonos szinteken olvasható címek azonos betűnagyságúak legyenek, elhelyezkedésüket tekintve is egyezzenek meg (középen, bal oldalt), s abban is, hogy a cím után egy, kettő vagy három sorköz legyen egységesen! (részletesebben l.: Magyar Nyelvőr 1993. 517–9.)

5. A szakirodalom felsorolása
A felhasznált szakirodalom tételes, betűrendes felsorolása, azaz a szövegközi hivatkozások feloldása. Mindez természetesen a dolgozat befejezése után következik. Legvégül számozatlan oldalon szerepel(het)nek a (kép)mellékletek, levéltári kutatások során fénymásolt dokumentumok, iskolai dolgozatok, a tárgy- és szómutató stb. 

A szakdolgozat megírásához ajánlott szakirodalom: 
Eco, Umberto: Hogyan írjunk szakdolgozatot? Gondolat Kiadó, Bp. 1991. 
Gáspári László: Retorika. Tankönyvkiadó, Bp. 1998.
Szabó Katalin: Kommunikáció felsőfokon. Kossuth Kiadó, Bp. 1997.

6. Egyéb követelmények
A szakdolgozatot A/4 szabvány méretű fehér papír egyik oldalára írva kell elkészíteni egy példányban számítógépes szövegszerkesztővel. Betűnagyság: 12, javasolt betűtípus: Times New Roman, 1,5-ös sortávolsággal, bal szélén 3 cm, jobb szélén 2 cm, felül és alul 3–3 cm margóval.
A szakdolgozat javasolt terjedelme: minimum 30 oldal, mellékletek nélkül. (Ennél lehet kevesebb a téma tartalmánál, típusánál, jellegénél fogva, ha a konzulens tanár is hozzájárul.)

IV. A szakdolgozat értékelése

A bírálat fő szempontjai:	Ajánlott pontszám:
1.	A szakirodalom feldolgozása, elemzése	0–20
2.	Alkalmazott módszerek	0–10
3.	A szakdolgozat szerkezete,	0–5
4.   Eredmények, következtetések	0–10
5.   Nyelvhasználat (stílus, helyesírás)	0–5
	50 pont

0–24 pont: elégtelen (1)
25–31 pont: elégséges (2)
32–38 pont: közepes (3)
39–45 pont: jó (4)
46–50 pont: jeles (5)

A szakdolgozat szöveges értékelése minden esetben kötelező, pontozása ajánlott. 
1.	
sz. melléklet
IV.

A szakdolgozatra, a végbizonyítványra, a záróvizsgára
és az oklevélre vonatkozó rendelkezések

18. §
A szakdolgozat

1.	A hallgatóknak a képesítési követelményekben, valamint a képzési és kimeneti követelményekben meghatározottak szerint szakdolgozatot (szakdolgozatokat) kell készíteni.

2.	A szakdolgozat készítését témavezető (konzulens) irányítja. A témavezető az intézmény főállású vagy további közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatott oktatója, illetve az illetékes tanszékvezető engedélyével külső, egyetemi diplomával rendelkező szakember is lehet. A szakdolgozat formai követelményének teljesülését a tanszékvezető ellenőrzi.

3.	A szakdolgozati cím választás előzetes feltétele főiskolai alapképzésben, hogy a hallgató tanulmányai során összegyűjtsön 6 féléves vagy annál rövidebb képzési idejű képzésben, valamint BA, BSc alapszakon 60 kreditet, 8 féléves képzésben 80 kreditet, 10 féléves képzésben 120 kreditet. Amennyiben a hallgató a fenti kreditet akkumulálta, a szakdolgozati cím választására jogosult.

4.	Szakdolgozati címek meghirdetésének és jóváhagyásának rendjét, a témára való jelentkezés szabályait, a szakdolgozat tartalmi és formai követelményeit, az értékelés szempontjait, a beadás határidejét és a szakdolgozat megvédésének módját a karok által elfogadott szakdolgozati útmutatóban határozzák meg.

5.	A szakdolgozathoz rendelt kreditértékről (amennyiben nem kredit nélküli kritériumfeltétel) a szak képesítési követelménye, a kidolgozáshoz előírt félévekről pedig a mintatanterv rendelkezik.

6.	Az elkészült és határidőre beadott szakdolgozatot – a tanszékvezető által felkért – független bíráló(k) értékeli(k), s javaslatot tesz / tesznek a szakdolgozat minősítésére.

7.	Amennyiben a bíráló (két bíráló esetén mindkét bíráló) a szakdolgozatot elégtelenre minősítette, azt a hallgató leghamarabb a következő tanulmányi félévben pótolhatja. A bíráló(k) által elégtelenre minősített szakdolgozatot pótolni a tanulmányok ideje alatt csak egy alkalommal lehet.

8.	A szakdolgozat megvédése a záró-(képesítő)vizsga részeként, azzal azonos helyen és időben történik A szakdolgozat érdemjegyét a záró-(képesítő)vizsga-bizottság állapítja meg.

9.	A hallgató kérheti tudományos diákköri dolgozatának szakdolgozatként történő elfogadását. Erre a tanszékvezető javaslata alapján a TKB adhat engedélyt a szak képesítési követelményeinek, képzési és kimeneti követelményeinek figyelembe vételével.

2.	
sz. melléklet

SZAKDOLGOZAT

	Báriné Krajnyák Szilvia

2002
3.	
sz. melléklet
NYÍREGYHÁZI FŐISKOLA
Magyar Nyelvészeti Tanszék

A reklám hatása az általános iskolások nyelvhasználatára

Témavezető:	Készítette:
Dr. Minya Károly	Báriné Krajnyák Szilvia
főiskolai docens	magyar LD
2002

Szakdolgozati konzultációs űrlap

Név: __________________________________________ Alapszak: _______________________
Szakdolgozat címe: ______________________________________________________________
______________________________________________________________________________
Témavezető: ___________________________________

1.	konzultációs félév
Kijelölt feladatok: ____________________________________________________________
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________Elvégzett feladatok: __________________________________________________________
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________Dátum: ___________________________

___________________________		___________________________
                 témavezető		          a szakdolgozat írója

2.	konzultációs félév
Kijelölt feladatok: ____________________________________________________________
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________Elvégzett feladatok: __________________________________________________________
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________Dátum: ___________________________

___________________________		___________________________
                 témavezető		          a szakdolgozat írója

3.	konzultációs félév
Kijelölt feladatok: ____________________________________________________________
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________Elvégzett feladatok: __________________________________________________________
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________Dátum: ___________________________

___________________________		___________________________
                 témavezető		          a szakdolgozat írója
4.	
sz. melléklet

 A képi ábrázolás, plasztikai ábrázolás, környezetkultúra alapszakos hallgatók 
szakdolgozatára vonatkozó kiegészítő követelmények 

A szakdolgozat követelményei és a hozzá rendelt kreditek száma: 

1.	A szakdolgozat a jelölt tanulmányaival összefüggő tárgykörből választott téma önálló írásbeli feldolgozása, amely a hazai és nemzetközi szakirodalom felhasználásával igazolja, hogy a hallgató képes az elsajátított ismeretanyag önálló alkalmazására, vagy: a szakhoz kapcsolódó alkotás(ok) létrehozása, megfelelő kivitelezése, amely(ek)hez műleírás és dokumentáció csatlakozik.

2.	A szakdolgozat elkészítése és elfogadása a záróvizsgára bocsátás feltétele

3.	A szakdolgozat terjedelme (ábrák, mellékletek és jegyzetek nélkül) 35-40 oldal, amely tartalomjegyzéket és bibliográfiát is tartalmaz, vagy: műleírást és az alkotás(ok) létrehozását eredményező alkotói folyamat, valamint az ennek során alkalmazott kutatások, kísérletek bemutatását tartalmazza 20-25 oldal terjedelemben (melléklet: az alkotói folyamat dokumentációja fotósorozattal, reprodukciókkal, a témához kapcsolódó vizuális médiumokkal, stb.)

4.	A szakdolgozat és a kapcsolódó dokumentáció nyomtatott (bekötött) és elektronikus (CD, DVD stb.) formában adandó be.

5.	A szakdolgozathoz rendelt kreditek száma: 10 kredit